Studieprodukt+3+-+Kroppen

Studieprodukt 3 – Sådan virker koppen



Dette Studieprodukt er et tænkt forløb omhandlende kroppen og sanserne. Jeg vil beskrive og redegøre for forløbet. Derudover undersøger jeg, hvordan dette forløb kan videreudvikles i forhold til tværfaglighed og progression.


 * Fagdidaktiske overvejelser.**

Et af grundskolens overordnede mål er at bibringe elever så meget almen dannelse, at alle er i stand til at deltage som borgere i et demokratisk samfund. [1] Naturfagene ses som et vigtigt element af denne dannelse, hvorfor styrkelse af naturfagene på grundskoleniveau længe har været et undervisnigspolitisk tema i Danmark. Man har højnet fagenes status ved bl.a at indføre afgangsprøve i fagene biologi og geografi. Derudover har man ved implementeringen af Fælles Mål 2009 lagt vægt på naturfagenes samhørighed ved at foreslå (sætte krav om) gennemførelsen af fælles undervisningsforløb naturfagene imellem. [2] Derfor er udfordringen for undervisere i naturfag at få disse formål implementeret i en undervisning som både er brugbar og vedkommende for eleverne, men som også tager udgangspunkt i lovgivningen på området. Ifølge Svein Sjøberg [3] er der tre dimensioner til naturfag som almendannelse. Man kan se naturfag som produkt, som proces eller som social institution. Den mest interessante, i forhold til grundskolen, er at se naturfag som en proces. Her er styrken ved naturfagene, at der er en række svar på spørgsmål, men der lægges især vægt på processen, som fører frem til svar på disse spørgsmål. [4] Udfordringen er, at gøre eleverne i stand til at opstille hypoteser, lave forsøg og finde svar. Ved at bibringe dem denne arbejdsmetode, opnår de for det første forståelse af temaer og processer, som gør dem i stand til at deltage i diskussioner af naturfaglige spørgsmål i forhold til samfundet. Derudover får de forståelse af en metode, som vil være anvendelig senere som borgere i et demokratisk samfund, som i højere og højere grad skal hævde sig på sine innovative ressourcer. Når eleverne kommer i 7. klasse og møder faget biologi har de allerede arbejdet indenfor faget og metoderne i natur/teknik undervisningen. De har haft flere forløb omhandlende kroppen lige fra indskolingen. Udfordringen for biologiunderviseren er, at undervise i et kendt emne, men ikke på samme niveau som tidligere. Hvis emnet bliver en gentagelse af natur/teknik undervisningen har der i princippet ikke været nogen progression. Det er oplagt at arbejde fælles med de andre naturfaglige fag – hvor det er oplagt (som fysik, når emnet er lys, lyd, svingninger, bølger, frekvens m.m), men man kan også kigge ”nedad” for at finde samarbejdspartnere til sin biologiundervisning. Undervisningen i kroppens organer kan gennemføres og planlægges som praktisk undervisning hvor man bruger et helt pluksæt fra et svin. Eleverne lærer om organernes udseende og funktion. De lærer via dissektionen af organerne. På baggrund af dette forløb kan de være hjælpelærere i et forløb med f.eks 4. klassetrin, hvor de så laver værksteder omhandlende kredsløb, dissektion af hjerte/lunger, kondition vejrtrækning m.m. Et sådant forløb har jeg været med til at gennemføre med stor success. De ”små” synes det var sjovt og lærerigt at lave aktiviteter sammen med ”de store”, som tog deres rolle som formidlere meget seriøst. De havde stort fagligt udbytte af at skulle planlægge og gennemføre værkstederne for de yngre elever. De skulle formidle deres viden og færdigheder til en bestemt målgruppe – ikke ”bare” skrive en opgave som deres lærer nok ville forstå. Emnet sanserne har eleverne ikke arbejdet nær så grundigt med i natur/teknik. Og hele teorien om hvordan de enkelte sanser virker er bedre egnet til undervisning i de større klasser idet det kræver et højere abstraktionsniveau at forstå noget man ikke uniddelbart kan se. Forløbet om sanserne er beskrevet herunder. Formålet med forløbet er, at eleverne lærer om sansernes opbygning og funktion. Derudover skal kunne tale om de sammenhænge der er mellem kroppens forskellige sanser og de funktioner sanserne har – gerne med udgangspunkt i egne erfaringer. Eleverne skal arbejde med at opstille hypoteser, foreslå forsøg samt gennemføre dem. Derudover skal de forholde sig til og formidle deres forsøgsresultater. Under emnet sanserne er det oplagt at undervise om nervesystemets opbygning og funktion. Emnet vil blive berørt i samtlige lektioner, men vil blive introduceret og grundigt behandlet i afsnittet om følesansen.
 * Undervisning i emnet ”kroppen” i biologi. **
 * Overordnet skitsering af forløbet ”Sanserne”. **
 * Lektion/emne || Mål || Aktiviteter || Bemærkninger ||
 * 1-2/smage og lugte || At eleverne får kendskab til smags og lugtesansens opbygning og funktion.

At eleverne får kendskab til disse sansers indflydelse på fordøjelsen.

Samspillet mellem lugte og smagssans || Eigil Holm: 81: smagsregioner 82b: Salt virker på sød smag. 83. Lugtesansen trættes let. Forsøgene udskrives på a4, og der indføjes afsnit med forsøgsbeskrivelse, elevernes hypoteser og resultater. De bliver ligeledes bedt om at forklare deres resultater. || Materialer skaffes. Billeder fra nettet med næse og mund/tunge sættes i powerpoint. De skal arbejde i grupper om forsøgene. De har faste grupper á 3, som de arbejder i.

Lektioner starter fælles. Vi laver forsøg i grupper og har fælles opsamling hvor vi sammenligner forsøgsresultater til sidst. ||
 * 3-4/føle || At eleverne får kendskab til følesansen og dens funktion.

At eleverne arbejder med begrebet på eksperimenterende vis og får følesansen sat i forhold til kroppens øvrige funktion.

Eleverne skal opnå kendskab til følesansens placering opbygning og funktion og betydning.

De skal opnå kendskab til nervesystemets opbygning, virkemåde og betydning.

De skal opnå viden om nervecellers anatomi og funktion. || BIOS A kopiark: 114: Hvor følsomme er vi?

Eigil Holm: Aristoteles’ forsøg. Forsøg med temperaturregistrering og temperaturfølsomhed. (45a+b) Desuden ”føleleg” kan vi genkende de ting vi rører ved, når vi ikke kan se dem? || Find 10 ting til ”føleleg”. Kopier ”svarark” hvor de kan skrive på. Forsøgene med temperaturfølsomhed laves på klassen, forsøgspersonen sættes uden for døren mens forsøget gøres klar. || De kan tilegne sig viden om lyd og lydudbredelse (fælles med fysik) Høresansens funktion. Betydningen af at have to ører. Betydningen af at beskytte sin hørelse. Ligevægts- og bevægelsessans (balance og accelerationssans) || BIOSA kopiark: 115: Øret 116: Hvorfor har vi to ører? Vi ”leger” med øret fra SFO, hvor vi kan se lydstyrker rød, gul og grøn alt efter skadeligheden. Vi kigger på plasticmodellen. || Her er det vigtigt at tale om høresansens betydning for et ”godt liv”. Vi taler om decibel og om høreskader opstået pga ”musik i ørerne”. Husk at låne øret fra SFO. Skaf gule engangs høreværn til forsøg med øret. ||
 * 5-6/høre || Eleverne skal have kendskab til ørets opbygning og funktion.
 * 7-8/se || Eleverne skal opnå forståelse af øjets opbygning og kendskab til dets funktion.

Eleverne kan tilegne sig viden om, at lys er energi (fælles med fysik) At blåt lys er mest og rødt lys er mindst energirigt. Om farver og bølgelængder, og at hvidt lys er en blanding af alle farver. At lys reflekteres, mens sort/mørke skyldes, at øjet ikke opfanger noget lys. (alt omkring lyset tænkes fælles med fysik). Eleverne lærer om øjet og hjælpeorganernes bygning og funktion. De lærer om synsceller, stave og tappe, og deres funktion. Om nærsynethed og langsynethed.Om nærsynethed og langsynethed. || Vi arbejder med øjets opbygning ud fra powerpiont. Sådan virker øjet er en gennemgang af hvordan øjet ser ud og fungerer. Vi taler om processen at se. Derefter taler vi om nærsynethed og langsynethed. Farveblindhed. Originalbillede – og som farveblinde ser det. Vi kigger på farveblindhedstest (kopieret i farver til eleverne) Vi taler om forveblindhed i forhold til genetik og finder forklaring på, at der er flest drenge der er farveblinde. Vi prøver planchen – når syn og tale ”modarbejder hinanden. (Hvorfor er det svært?) Derudover laver vi øvelsen Pupillen; hjemmelavet øvelse. ||  ||
 * 9-10/evaluering og intro af næste emne. ||  ||   ||   ||

I forhold til tværfaglighed er der mange ting under emnet sanserne, som naturligt passer sammen med undervisningen i fysik. Blandt andet hele teorien om lys og lyd hører naturligt hjemme i fysik. Samtidig vil teorien om prismer og lysets brydning i disse være nyttige at kende, når man taler om øjet og dets funktion. Samtidig vil det give eleverne en konkret sammenhæng mellem fagene, når teorien i det ene (fysik) kan overføres til noget praktisk i det andet (aktiviteterne i biologi). I forhold til progression i undervisningen om kroppen er der flere emner, som falder naturligt når eleverne når en vis alder. Det er nødvendigt for eleverne at have en grundlæggende viden om kroppen og sanserne i forhold til sexualundervisningen, som også har progression i forhold til elevernes alder. Op til 7. klassetrin vil sexualundervisningen fokusere meget på kroppens udseende og ændringer med alderen. Derudover vil der blive undervist i følelser og relationer til andre. Når eleverne bliver ældre vil fokusområderne skifte til selve kønsakten, prævention, abort m.v. Andre emner, som kost og sundhed er der også stor fokus på gennem hele skoleforløbet, men hvor man i de yngre klasser lærer børnene at vælge sunde alternativer, går undervisningen i udskolingen på, at eleverne skal blive i stand til – aktivt – at vælge en sund livsstil. Herunder ligger også hele undervisningen i nydelses og rusmidler, samt undervisningen om muskler og doping. Disse emner lægger i stor grad op til, at eleverne skal blive i stand til, at foretage valg, argumentere og relatere til egen hverdag. Biologisystemet Bios, Grundbog A, Gyldendal 2004 Biologisystemet Bios, Kopimappe A, Gyldendal 2004 Biologisystemet Bios, lærervejledning A, gyldendal 2004. Eigil Holm: 130 Fysiologiske forsøg, Eigil Holm, 1991 Fælles Mål 2009, faghæfte natur/teknik Fælles Mål 2009, faghæfte biologi Sjøberg, Svein: Naturfag som almendannelse, Klim 2008.
 * Muligheder for progression og tværfaglighed. **
 * Litteraturliste: **

[1] Jfr. Folkeskolelovens kap 1 §1 [2] Fælles Mål 2009, Biologi. Formål for faget, s. 3. [3] I naturfag som Almendannelse s 175 [4] Ibid. S. 176

Under arbejdet med temaet krppen havde jeg mine elever med på seminariet. De var delt i grupper à 5 og skulle undervises af mine medstuderende. Emnet var primært kroppens kredsløb. Eleverne skulle arbeje med dissektion af pluksæt fra en gris. Det var en meget lærerig dag for både studerende og elever. For eleverne var det føste møde med "rigtige" organer, for flere af mine medstuderende var det første møde med "rigtige" elever(!);)

Herunder kan du se billeder fra besøget:


 * [[image:IMG_5851.JPG width="268" height="200"]] || [[image:IMG_5855.JPG width="268" height="200"]] || [[image:IMG_5865.JPG width="268" height="200"]] ||
 * [[image:IMG_5854.JPG width="267" height="357"]] || [[image:IMG_5862.JPG width="268" height="358"]] || [[image:IMG_5880.JPG width="266" height="356"]] ||
 * [[image:IMG_5881.JPG width="268" height="358"]] || [[image:IMG_5882.JPG width="312" height="233"]] || [[image:IMG_5883.JPG width="301" height="402"]] ||

Under forløbet "kroppen" arbejdede vi med synet. Til undervisningen tog jeg udgangspunkt i flg powerpoint. I selve undervisningen havde jeg printet præsentationen ud. På den havde jeg, som støtte til mig selv, skrevet fakta, som det var vigtigt at huske...  Andre aktiviteter som kan bruges i arbejdet med emnet:

Materiale fra Eksperimentarium: 